Az utóbbi hónapokban nagyon sokszor téma volt a tápanyagok hiányainak taglalása .
Hetek óta töröm a fejem , érdemes lenne rámutatni a tápanyagok többlete , egyes elemek túladagolása , milyen tünetekkel is jár az akváriumban .
"Mankót" keresgéltem a neten , mikor is egy megtaláltam újra Zsotyi blogját .
Zsotyi mint az látható ,
már 2010 ben ! foglalkozott a témával , csak valahogyan kevesen vették ezt komolyan . Igen a marketing ... vegyed , vigyed öntsed és ha nem stimmel valami , mást vegyél , mást öntsél ......
Elöljáróban egy fotó :
A fotó direkt foszfortúladagolás tüneteit mutatja .
Tehát nem vashiány miatt keletkeztek a hiánytünetek , hanem mert a növény előbb a plusz foszfort dolgozza fel.
Zsotyi blogjáról :
http://zsotyi.blogspot.hu/2010/08/jobol ... anyag.html"
Jóból is megárt a sok? - Tápanyag túladagolásJóból is megárt a sok tartja a mondás.Igaz ez a mi esetünkben is,hiszen a mint minden élő szervezetnél,úgy a növényeknél is nagyon fontos az egyensúly,minden szinten.
Aki kezdőként akváriumi növényeket tart,annak értelemszerűen legtöbbször a tápanyag hiány miatti tünetekkel kell szembenéznie.A növények tápanyag hiánytüneteiről sok helyen olvashatunk a neten.Mivel ezek megszüntetésére nagyszerű termékeket,tápoldatokat lehet kapni manapság,és rengeteg információ van róla,így egy hiány tünetnél viszonylag könnyű a dolgunk manapság.
Az utóbbi évtizedben a növényes akvarisztika rohamos fejlődésen forradalmon ment át.Gombamód szaporodtak a tapasztalatok,a növények igényeit kielégítendő technikák,tápozási módszerek sokaságát dolgozták ki lelkes akvaristák,növény kedvelők.
A szén-dioxid alkalmazása mint a leghatékonyabb szénpótlás is általánossá vált manapság.A rengeteg tápozási módszer közül bizony elég nagy fejtörést okozhat a megfelelő és a saját akváriumunkhoz legkiegyensúlyozottabban alkalmazhatónak a kiválasztása.
Sok tápozási módszer alapul azon az elven,hogy az akvárium vizében mindig legyen megfelelően nagy mennyiségű tápanyag,mely a növények rendelkezésére áll.E módszerek alkalmazói azon az állásponton vannak,hogy a tápanyag többlet nem okozhat gondot növényeinknél.Ezt nagyon sok gyönyörű és egészséges akvárium is alátámasztja.
Én azonban mindig gyanakvó és kötekedő vagyok.
![Smile :-)](http://www.akvaforum.hu/images/smilies/icon_e_smile.gif)
Sok fejtörést okozott kertész létemre az,hogy alapvető törvényszerűségekkel áll szemben a tápanyag túladagolás elve.Persze,tudom,más közeg a vízi élet,de a növények ott is növények,sőt sokuk mindkét (szárazföldi-emers,és víz alatti-submers) életformát képviselik.
Zavaromat csak fokozta,hogy akváriumomban minden rendben volt (co2,világítás,szűrés,flow) ,minden tápanyagot bőséggel adagoltam,mégis növekedési zavarokkal küzdöttek növényeim.
A szárazföldi növény termesztésben nem ismeretlen a tápanyag túladagolás ténye.Az egyes elemek túlzott adagolása miatt bekövetkező növekedési zavarok legalább olyan károsak és látványosak mint azok hiánya.
Természet anyánk az egyensúlyra törekszik,én igaznak tartom ezt a tápanyag felvételnél is.Ha egyik tápanyagból sokat adagolunk,akkor az a másik relatív hiányát is okozhatja (antagonizmus)
Nem elegendő a tápelemek abszolút mennyiségét vizsgálni, figyelembe kell venni az egymáshoz viszonyított arányukat is. Egy-egy tápanyag túladagolásával olyan elem hiánya is kialakulhat, amely egyébként az akváriumban elegendő mennyiségben van jelen. A tünetek alapján nagyon nehéz eldönteni, hogy egy adott elem hiányzik, vagy annak az ún. antagonista eleméből adtunk többet a kelleténél.
Kertészeti alkalmazásban az alábbi ion-antagonizmus jelenségekkel lehet gyakrabban találkozni,tehát ezek a párosok egyik elemének túladagolása akadályozza a páros másik elemének hasznosulását,hiába van jelen a vízben látszólag megfelelő mennyiségben.
NH4-K NH4-Ca Al-P
Mg-K P-Fe B-Mo
Na-K Zn-Fe Mg-Mn
Ca-K Mn-Fe Ca-B
Ca-Fe P-Zn
Megoldásként a türelmesen megválasztott és a saját akváriumunk,növényeink igényeihez igazított kiegyensúlyozott arányú tápozást vélem.Ez a legnehezebb,sok türelmet,kitartást igénylő feladat.Minden akvárium más,tuti receptet nem is lehet adni,hiszen még a növények fajtánkénti igényei is különböznek.
Tudom,sok akvakertész,növényes akvarista a fentebb leírtakkal vitába száll.Ez a gondolatsor is csak egy, a kertészeti gyakorlatban elfogadott tényt és a saját megfigyeléseimet taglalja.
Végezetül egy kis lista arról,hogy az egyes elemek túladagolása során milyen tüneteket produkálhatnak a növények.E tünetek beazonosítása sok tapasztalatot,odafigyelést kíván,gyakran összetéveszthető egy hiánytünettel is! A lista a szárazföldi növénytermesztésből átvett túladagolások tünetei.A vízinövényeknél ilyen irányú kutatással még nem találkoztam,így az alábbi sorok tájékoztató jellegűek,jómagam néhányukkal viszont találkoztam víz alatt is.
A
nitrogénbőség tünete a feltűnően sötétzöld lombozat, szokatlanul terjedelmes levélzet. A termés hozama viszont csökken, minősége romlik, és az érés is késhet. Csökken a növény ellenálló képessége. A káposzta, gyökérzöldség, retek, karalábé gyorsan felrepedhet, a paprikánál, paradicsomnál és a padlizsánnál csúcsrothadás léphet fel.
A
foszforbőség nem jelent kóros elváltozást, viszont zavarja egyéb elemek felvételét. Az ebből következő mikroelemhiány sietteti a beérést, s ezzel csökkenti a termés mennyiségét és minőségét is.
A
káliumtöbblet tünete a vontatott növekedés. A leveleken perzselésnyomok jelennek meg, varasodás és korai lombhullás következik be. Súlyosabb esetekben a gyökérzeten barnás foltok mutatkoznak.
A
kalciumbőség nem okoz zavart, mert a növények nem vesznek fel több kalciumot, mint amennyit beépítenek. A talajban levő magas mésztartalom a mikroelemek felszívódását akadályozza.
A
magnéziumbőség a kalciumhiányhoz hasonló tünetekkel jelentkezik, a fűfélék és egyszikű növények levelei ilyenkor besodródnak, gyakran a levélhüvelyben rekednek.
Kénbőség esetén a növények fejlődése visszafogott, leveleik sárgulnak, majd perzselési tünetek megjelenése után lehullanak.
Bórbőség a műtrágyák használatakor léphet fel, túladagolása mérgezésbe csaphat át. Az alsó leveleken először apró barna foltok mutatkoznak, majd a vízhiány tünetei is jelentkeznek.
Mangánbőség esetén klorotikus sárgulás, illetve barna foltosodás lép fel a levélszélektől kiindulva, és a folyamat elhalással végződik.
Ritkán
cinkbőség is előfordul, amely kis levélmérettel minimális növekedés mellett klorotikus sárgulással jelentkezik, vörös színeződés után bekövetkezhet a növény elhalása.
Vastöbbletkor a levelek nagyon erősen sötét vagy kékeszöld színűek, a hajtások, levelek, gyökerek visszafogottan fejlődnek. Súlyosabb esetben a levelek elhalása színeződés nélkül is bekövetkezik.
A
rézbőség tünete vashiányban nyilvánul meg, és akár teljes pusztulást is okozhat.
ÍRTA: ZSOTYI DÁTUM: VASÁRNAP, AUGUSZTUS 08, 2010